Vápnění zahrady je činnost, jejíž význam se může na první pohled zdát skrytý, avšak jeho dopady na kvalitu půdy a zdraví rostlin jsou nemalé. Vápník v půdě je přítomný přirozeně, jeho množství však v průběhu času klesá z důvodu pěstování rostlin, které tento prvek odebírají, a také v důsledku vyplavování z půdy vodou. Tento proces je obzvláště intenzivní při pěstování zeleniny, která nejen že je velmi náročná na obsah vápníku, ale také vyžaduje hojnou závlahu, což vápník z půdy ještě více odčerpává.
Právě vápněním dokážeme efektivně nahradit vyčerpaný vápník v půdě. Tím nejenže obnovujeme nezbytný obsah vápníku, ale zároveň upravujeme půdní reakci na neutrální nebo mírně alkalickou, což je pro většinu pěstovaných rostlin nejvýhodnější. Kromě toho má vápnění i dezinfekční účinky, a proto je považováno za důležitý krok v péči o zdravou zahradu.
Nastává otázka, kdy a jak často bychom měli vápnit. Potřeba vápnění se dá určit agrochemickým rozborem půdy, ale i bez něj můžeme být poměrně jistí, že v případě intenzivního pěstování zeleniny je třeba půdu vápnit přibližně každé čtyři roky. Při nedostatečném množství vápníku v půdě dochází k negativním účinkům na růst rostlin, protože pH půdy se může snížit do kyselých hodnot, což negativně ovlivňuje biologickou aktivitu v půdě, včetně činnosti mikroorganismů a žížal. Společně s tím se zhoršuje i struktura půdy, což může vést k jejímu slehávání a tvorbě škraloupu.
Co se týče samotného vápnění, doporučuje se použít mletý vápenec nebo hnojivové vápno (například dusíkaté vápno), nikoliv hašené vápno či sypký vápenný hydrát. Množství vápna, které bychom měli použít, závisí na kyselosti půdy. Na neutrálních půdách se doporučuje aplikovat 0,5 až 1 kg mletého vápence na 10 m2, zatímco na kyselých půdách může být potřeba až 3 kg mletého vápence na stejnou plochu.
Je důležité si uvědomit, kdy vápnění není potřeba. Pokud pH půdy přesahuje hodnotu 7,2 nebo pokud půda obsahuje uhličitan vápenatý, což lze zjistit pomocí octu nebo lakmusového papírku, není vápnění nutné. V takovém případě by další přidávání vápníku mohlo vést k převápnění půdy, což by mohlo způsobit nedostatek stopových prvků nezbytných pro zdravý růst rostlin.
Vápnění je tedy klíčovou součástí správné péče o zahradu, která zabezpečuje, že půda bude mít optimální pH a dostatečný obsah vápníku pro zdravý růst rostlin.
Autor: Martina DvořákováJakékoliv užití obsahu včetně převzetí, šíření či dalšího zpřístupňování článků a fotografií je bez předchozího písemného souhlasu zakázáno.
Stránka Naše návody používá cookies. Více informací zde.